Důvodová zpráva

Zákon č. 185/2001 Sb., o odpadech a o změně některých zákonů, v části třinácté §84 novelizoval zákon č. 565/1991 Sb., o místních poplatcích, ve znění zákona č. 184/1991 Sb., zákona č. 338/1992 Sb., zákona č. 48/1994 Sb., zákona č. 305/1997 Sb. a zákona č. 149/1998 Sb. 

Do zákona o místních poplatcích tak byl zaveden nový poplatek – poplatek za provoz systému shromažďování, sběru, přepravy, třídění, využívání a odstraňování komunálních odpadů (dále jen „poplatek“). 

Dle § 10b zákona o místních poplatcích

„(1) Poplatek za provoz systému shromažďování, sběru, přepravy, třídění, využívání a odstraňování komunálních odpadů platí
a) fyzická osoba, která má v obci trvalý pobyt; za domácnost může být poplatek odváděn společným zástupcem, za rodinný nebo bytový dům vlastníkem nebo správcem; tyto osoby jsou povinny obci oznámit jména a data narození osob, za které poplatek odvádějí,
b) fyzická osoba, která má ve vlastnictví stavbu určenou nebo sloužící k individuální rekreaci, ve které není hlášena k trvalému pobytu žádná fyzická osoba; má-li k této stavbě vlastnické právo více osob, jsou povinny platit poplatek společně a nerozdílně, a to ve výši odpovídající poplatku za jednu fyzickou osobu.
(2) Poplatek se platí obci, na jejímž území má fyzická osoba trvalý pobyt nebo se na jejím území nachází stavba určená nebo sloužící k individuální rekreaci.
(3) Sazbu poplatku tvoří
a) částka až 250 Kč za osobu uvedenou v odstavci 1 a kalendářní rok, a
b) částka stanovená na základě skutečných nákladů obce předchozího roku na sběr a svoz netříděného komunálního odpadu až 250 Kč za osobu uvedenou v odstavci 1 a kalendářní rok; obec v obecně závazné vyhlášce stanoví rozúčtování nákladů na sběr a svoz netříděného komunálního odpadu na osobu.
(4) V případě změny místa trvalého pobytu nebo změny vlastnictví stavby, která je určena nebo slouží k individuální rekreaci v průběhu kalendářního roku, se uhradí poplatek v poměrné výši, která odpovídá počtu kalendářních měsíců pobytu nebo vlastnictví stavby v příslušném kalendářním roce. Dojde-li ke změně v průběhu kalendářního měsíce, je pro stanovení počtu měsíců rozhodný stav na konci tohoto měsíce.“

Celý provoz systému shromažďování, sběru, přepravy, třídění, využívání a odstraňování komunálních odpadů lze zajistit následujícími způsoby:

1)	Hl. m. Praha obecně závaznou vyhlášku o poplatku nevydá a poplatek nebude vybírat a zajistí provoz systému shromažďování, sběru, přepravy, třídění, využívání a odstraňování komunálních odpadů na vlastní náklady (tj. z rozpočtu hl. m. Prahy). Tyto náklady budou v roce 2002 činit cca 720.000 tis. Kč  (jedná se o krajní variantu, jejíž realizaci OIM MHMP nepředpokládá, ale uvádí ji pro úplnost)
2)	Hl. m. Praha obecně závaznou vyhlášku o poplatku vydá a poplatek bude vybírat a zajistí provoz systému shromažďování, sběru, přepravy, třídění, využívání a odstraňování komunálních odpadů částečně z poplatkových příjmů a částečně na vlastní náklady (tj. z rozpočtu hl. m. Prahy). Částečné krytí z rozpočtu je nezbytné, protože zákonodárce stanovil horní hranici složeného poplatku na 500 Kč/osobu a rok. Maximální výše příjmů může být cca 590 mil.Kč za rok při 100 % poplatkové povinnosti a 100% platební kázni (při počtu osob s trvalým pobytem 1 178 000). Z rozpočtu města by bylo nutné dále uhradit na provoz systému shromažďování, sběru, přepravy, třídění, využívání a odstraňování komunálních odpadů v roce 2002 cca 130 mil. Kč. 

Pokud hl. m. Praha obecně závaznou vyhláškou, na základě zákona o místních poplatcích, poplatek zavede, měla by jako správce poplatku zaregistrovat cca 1 178 000 poplatníků dle odst. 1 písm a). Vzhledem k tomu, že poplatníci (osoby s trvalým pobytem na území hl. m. Prahy) v tomto případě „kopírují“ databázi Centrálního registru obyvatelstva (CRO) není nutné aby jim byla obecně závaznou vyhláškou nařízena ohlašovací povinnost. Tyto údaje získá hl. m. Praha jako správce poplatku přímo z CRO.  Jiná situace je u vlastníků rekreačních nemovitostí, kde město nemá k dispozici žádný registr. Využitelné by byly např. údaje správce daně z nemovitosti, ale zde nebyla prolomena povinnost mlčenlivosti správce této daně.

Je nezbytné konstatovat, že osoby, které užívají byty, nebo nemovitosti v Praze bez vazby na trvalý pobyt (odhad cca 300 tisíc) nebudou povinny za odpad produkovaný v Praze městu platit. Dokonce zákonodárce ani neumožnil, aby tyto osoby měly možnost poplatek zaplatit. Správce poplatku tedy od nich nemůže poplatek přijmout s jedinou výjimkou – vlastnictví nemovitosti určené nebo sloužící k individuální rekreaci, ve které není nikdo hlášen k trvalému pobytu.

Počet společných zástupců, kteří budou odvádět poplatek „hromadně“ dle odst. 1 písm b) nelze v současné době na území hl. m. Prahy odhadnout. Vlastník nebo správce bytového domu tuto činnost zřejmě odmítne vykonávat (v současné době je to jeho povinnost). Zákon umožňuje, aby společný zástupce odváděl platbu za jakoukoli skupinu obyvatel – za společně hospodařící členy domácnosti, za domácnost, za několik domácností, za bytový dům i za více bytových domů. Proto počet přímých plátců a počet společných zástupců lze jen hrubě odhadovat. Bohužel jsou k dispozici pouze předběžné výsledky ze sčítání domů, bytů a obyvatel, realizovaného v letošním roce. Ani zde však nemáme spolehlivé údaje o počtu možných společných zástupců. Dle statistických údajů ČSÚ je v hl.m.Praze evidováno 495,8 tisíc bytových domácností, společně hospodařících domácností je uváděno 538,3 tisíc. Dle údajů ČSÚ z roku 1991 bylo v hl.m.Praze evidováno 547,3 tisíc tzv. cenzových domácností. Z uvedených údajů vyplývá, že poplatek můžeme očekávat v počtu mezi 496 tisíci dílčích plateb (v případě společné platby za každý byt) až po 1 178 tisíc plateb (v případě, že každý z poplatníků uhradí poplatek samostatně). Obě varianty jsou teoretické a pouze vymezují interval počtu plateb.

Zákon o místních poplatcích, jak bylo uvedeno, stanoví: „za domácnost může být poplatek odváděn společným zástupcem, za rodinný nebo bytový dům vlastníkem nebo správcem; tyto osoby jsou povinny obci oznámit jména a data narození osob, za které poplatek odvádějí.“

Město musí tuto zákonnou možnost respektovat. Proto je nezbytné v obecně závazné vyhlášce stanovit způsob ohlašovací povinnosti v případě sdružené platby. Ideální by bylo realizovat toto ohlašování prostřednictvím „elektronického formuláře“. Ohlašovací povinnost by se vztahovala i na vlastníky stavby určené nebo sloužící k individuální rekreaci, ve které není hlášena k trvalému pobytu žádná fyzická osoba. 

Bylo by vhodné spolupracovat při realizaci ohlašovací povinnosti vlastníků staveb, určených nebo sloužících k individuální rekreaci, případně ohlašovací povinnosti poplatníků (žádajících sdruženou platbu) s úřady správních obvodů, neboť správní obvody jsou vybaveny dostatečně technikou tak, aby se zájemci mohli zaregistrovat prostřednictvím elektronického formuláře na kterékoli městské části Praha 1-22, stejně jako na Magistrátu hl. m. Prahy (nebo prostřednictvím Internetu). Tím by výrazně klesly náklady na zavedení agendy spojené se zavedením poplatku.
Agenda správy poplatku by zůstala na hl. m. Praze.

Pro zvládnutí celé agendy je potřebné obecně závaznou vyhláškou stanovit termín splatnosti poplatku (např. 15.června). Ke stejnému termínu je nutno požadovat i oznámení o sdružených platbách. Pokud do uplynutí lhůty, potřebné pro zpracování došlých oznámení o uskutečnění sdružených plateb nebude poplatek uhrazen, bude upomínán. To však není vhodné odkládat až na samý konec kalendářního roku či odsunout do roku následujícího.

Dále je možné osvobodit některé skupiny poplatníků např. osoby mladší 18 let. Tato varianta ovšem způsobí pokles předpokládaného příjmu o cca 100.000 tis. Kč. 

Na území hl. m. Prahy je cca 200.000 poplatníků (děti do 18 let, nesvéprávné osoby), za které budou muset jednat zákonní zástupci, které hl. m. Praha nezná (nezná rodinné vazby event. soudní rozhodnutí, a nemá právní možnost tyto podklady získat). V Praze je bohužel i vysoký podíl neúplných rodin. Zjišťování zákonného zástupce těchto osob a následné vymáhání poplatků by celý systém výrazně prodražilo a navíc by bylo nutné přijmout několik desítek dalších zaměstnanců, kteří by se výhradně věnovali této agendě. Hranici osvobození je možné samozřejmě snížit např. na 3 – 7 let. Tímto opatřením by se podtrhl sociální aspekt (propopulační politika), výrazně by se ale nesnížil počet poplatníků a správa poplatku by byla v takovém případě příliš nákladná.

Obdobně lze postupovat u důchodových skupin obyvatel.

Z výše uvedeného vyplývá, že je možné postupovat následujícími kroky:

1)	rozhodnutí o poplatnících (vymezení skupin obyvatel osvobozených od poplatku). Zpracovatel je toho názoru, že vytypované skupiny osob je nutné zcela osvobodit od poplatku, neboť pouze částečné osvobození, vedené zájmem sociální únosnosti, se projeví nižším příjmem při zachování rozsahu agendy, spojené se správou poplatku.

Varianta A	Varianta B	
vyhlášku nevydat	vyhlášku vydat	
Poplatek nevybírat	Poplatek vybírat od:	
	B1)
všech poplatníků
s trvalým pobytem na území města	B2)
poplatníků s trvalým pobytem na území města starších 18 let * 	B3)
poplatníků s trvalým pobytem na území města starších 18 let * a mladších 70 let *	

Pozn.: * event. jiné věkové hranice

2)	stanovení výše poplatku. Maximální hranice ze zákona činí 250 + 250, tedy celkem 500 Kč na poplatníka a rok. Zde bude nutno stanovit výši poplatku tak, aby částka byla dělitelná dvanácti (výpočet za jednotlivé měsíce v případě stěhování apod.), což ovlivní celkový předpokládaný příjem.

V současné době platí občané podle objemu sběrné nádoby. Roční poplatek za sběrnou nádobu činí je stanoven obecně závaznou vyhláškou č.10/2000 Sb. hl.m.Prahy, ve znění vyhlášky č.49/2000 Sb. hl.m.Prahy. Uvažujeme-li průměrný objem připadající na jednu osobu 4 l za den, pak je možné stanovit průměrné (teoretické) náklady na jednu osobu a rok: 

Objem sběrné	Teoretické náklady na 1 osobu za rok 	
Nádoby (l)	1 x za 14 dní	1 x týdně	2 x týdně	3 x týdně	
70	538	499	432	434	
80	512	496	435	389	
110	477	388	347	346	
120	476	367	346	325	
240	302	304	303	260	
360	273	261	260	197	
1 100	260	217	195	195	

Výše uvedené náklady v rozmezí 195 – 538 Kč / obyvatele a rok jsou pouze teoretické, neboť ne každý vlastník nemovitosti objednává doporučený dostatečný objem sběrných nádob. Část vlastníků (hlavně u rodinných domů) ve snaze snižovat náklady objednává poddimenzovaný objem sběrných nádob. Průměrné náklady na jednoho obyvatele je možné odvodit od celkové výše poplatku (400 mil.Kč) a počtu obyvatel (1.178.000). Průměrný poplatek pak činí 340 Kč / obyvatele a rok.

Při stávající výši poplatku bude celkový příjem hl. m. Prahy v roce 2001 cca 400.000 tis. Kč (zbývající část nákladů ve výši cca 270.000 tis. je hrazena z rozpočtu města). Pro rok 2002 předpokládáme celkové náklady o 4% vyšší,  cca 720.000 tis. Kč.

Dále je nutné zdůraznit, že poplatek je v současné době rozpočítáván na všechny osoby žijící v objektu. Od roku 2001 bude kapitační poplatek uplatňován pouze u osob s trvalým pobytem na území města.

Varianty B1) a B3) jsou přehledně zpracovány v příloze č.1 DZ, včetně zahrnutí všech známých nákladů na správu poplatku.

Matice příjmů v závislosti na výši poplatku 100, 200, 300, 400 a 500 Kč / obyvatele a rok pro různé skupiny osvobozených osob je uvedena v příloze č.2 DZ. Z této přílohy vyplývá, že pokud bude snahou města dosažení celkových příjmů alespoň ve stávající výši (400 mil.Kč), nebude možné stanovit výši poplatku za provoz systému pod 400 Kč. 

Závěr

Po zavedení poplatku „na hlavu“ dojde ke ztrátě motivace obyvatel města jak k minimalizaci množství odpadů tak ke třídění využitelných odpadů. Tím mohou stoupnout náklady na provozování systému nakládání s odpady dle odhadů o 10 – 30 % (zkušenosti obcí, kde byla kapitační forma poplatku zavedena).

Stávající systém poplatku na sběrnou nádobu v současné době zajišťuje 11 zaměstnanců Magistrátu hl. m. Prahy při velmi dobré platební morálce ze strany vlastníků a správců nemovitostí (93% účinnost), které výše poplatku za sběrnou nádobu motivuje ke snižování nákladů na poplatníky. Poplatek je rozúčtováván na všechny fyzické osoby, při jejichž činnostech vzniká komunální odpad. Tedy na osoby, které skutečně systém města využívají, a ne na osoby, které mají v obci trvalý pobyt (z důvodu vlastnictví bytu nebo nájemní smlouvy k bytu) a na trvalé adrese se prakticky nevyskytují. 

Nutno počítat i s tím, že dosavadní systém komunikuje s cca 75 tisíci vlastníky a správci (tedy 75 tisíc účtů) s frekvencí jednou, maximálně dvakrát ročně a počtem změn v průběhu jednoho roku cca 9 tisíc.

V případě platby poplatku dle zákona č.185/2001 stoupne počet jednotlivých účtů nekontrolovaným způsobem a bude vyžadovat personální posílení odborů OIM i DPC. Nový systém bude vyžadovat i výdaje na programové vybavení, technickou podporu a zvýšené náklady na komunikaci s poplatníky, kteří neuhradili poplatek. (Rozvaha je uvedena v příloze č.1 důvodové zprávy).

Pro názornost uvádíme počty změn v průběhu roku 1999:
Počet narozených dětí	9 057	
Počet zemřelých	13 616	
Počet přistěhovalých do hl.m.Prahy	11 285	
Počet vystěhovalých z hl.m.Prahy	13 141	
Celkem	47 099	
Počet změn bydliště uvnitř hl.m.Prahy	28 594	
Celkový součet	75 693	

Nárůst	Počet plátců	Počet změn	Celkem	Počet plátců 
na 1 zaměstn.	
Stávající stav	75 000	9 000	84 000	7 640	
Nový režim*	1 178 000	75 693	1 253 700	10 500	
Nárůst % (pro OIM)	1 570	840	1 490	140	

*) Počítáno v poměru:
 1 zaměstnanec OIM /10 tisíc plátců (=120 zaměstnanců)
 3 zaměstnanci DPC/ 10 tisíc plátců, kteří neuhradí poplatek (při předpokládaném počtu 20% dlužníků 70 zaměstnanců) a nadto 12 zaměstnanců DPC mimo výše uvedený počet - pro vymáhání po výměru poplatku

Z uvedených údajů je patrné, že přes výrazný nárůst počtu zaměstnanců správy poplatku dojde ke zvýšení počtu poplatníků, připadajících na 1 zaměstnance. Pouze počet změn u jednotlivých obyvatel hl.m.Prahy přesáhne celkový počet plátců dle stávajícího systému poplatku na nádobu.