Následující text je odpovědí odboru životního prostředí Magistrátu hl.m.Prahy starostovi Prahy 11.  Reaguje na dopis, který  Společnost pro ochranu Prokopského a Dalejského údolí zaslala městské části, a ve kterém vyjadřuje výhrady ke způsobu, jakým se o tuto lokalitu stará Praha. A navrhuje, aby péči převzala  vytvořená  obecně prospěšná společnost, kterou by tato  Společnost pro ochranu Prokopského a Dalejského údolí  de facto vytvořila, nebo jí poskytla zázemí. Pro lepší přehlednost jsme pasáže z tohoto dopisu, na které magistrát reaguje, začlenili přímo do odpovědi odboru životního prostředí.  V textu jsou tyto citace uvedeny tučnou kurzívou a uvozovkami. Výhrady, na které text odpovídá, jsou prakticky totožné s těmi, které dnes SOS Praha a Společnost pro ochranu Prokopského a Dalejského údolí  předala ministerstvu životního prostředí. 
(Redakce IN)

Vážený pane starosto,

obdržel jsem Váš dopis a materiály týkající se „správy přírodního parku Prokopské a Dalejské údolí“. Na úvod bych chtěl konstatovat, že jsem podrobně prostudoval podklady, které Vám poskytla „Společnost“ pro ochranu Prokopského a Dalejského údolí“ (dále je „společnost“) a zároveň jsem požádal o podklady současného financování a odborné posouzení ředitelku OŽP MHMP. Musím  Vám hned na úvod   sdělit, že velká většina „společností“ uváděných údajů neodpovídá pravdě a jejich další argumentace a závěry činěné na základě  nepravdivých údajů jsou tudíž velmi zavádějící. Nevím, zda ze strany „společnosti“ se jedná jen o  nevědomost a neinformovanost, nebo se jedná o úmyslné zkreslování skutečností. Dovoluji si tedy Vám poskytnout svůj pohled na danou problematiku s tím, že bych se rád vyrovnal s tvrzeními uváděnými ve Vám „společností“ poskytnutých  materiálech. Pro větší přehlednost jsem  jednotlivá tvrzení „společnosti“ očísloval (a posílám původní text v příloze) a budu se tedy dále vyjadřovat a odkazovat k jednotlivým bodům a tvrzením.

Odpověď na předběžný rozpočet  veřejně prospěšné společnosti, jejíž zřízení Společnost pro Ochranu Prokopského a Dalejského údolí navrhuje.  Tento rozpočet je v plném znění uveden v příloze Dopis, str.1.

1) 	 V části financování péče vychází „společnost“ pravděpodobně z materiálu „Zásady péče o zeleň v hl.m.Praze“. Z tohoto materiálu ale v žádném případě nelze vyčíst údaje a čísla udávané „společností“. Finanční částky uváděné „společností“ v (přibližně) této výši na 1 ha jsou v kapitole „zahradní komplexy, parky, zahrady, parkově upravené plochy“, a to ještě jen na pozemcích v majetku obce. Nelze zaměňovat lesy a plochy přírodního parku s historickými zahradami a parky  I. nebo II. kategorie, protože  prostředky na  údržbu lesů nespadají do tohoto finančního režimu a jsou každoročně určovány při sestavování rozpočtu hl.m.Prahy. Ostatní plochy pak jsou udržovány jen z peněz určených na údržbu zvláště chráněných území a přírodních parků. Tento postup je plně v souladu právě se zastupitelstvem schválenými Zásadami péče o zeleň v hl.m.Praze. Domnívám se také, že si „společnost“  zaměňuje pojmy „přírodní park“ (termín ze zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody  a krajiny) s pojmem park v  zahradnické terminologii.
     	Pro Vaši informaci uvádím konkrétní částky určené v letošním roce:
     -  na údržbu lesů průměrně   11 115 Kč/ha (včetně peněz na výrobu a údržbu rekreační zařízení, likvidaci skládek apod.)
      - na chráněná území a přírodní parky: 445Kč/ha (průměrná částka na 1 ha)
Pokud bych tedy použil údajů o výměře udávaných „společností“ , docházím  k částce 1 471 850 Kč na celé území přírodního parku Prokopské a Dalejské údolí (a to včetně pozemků soukromých vlastníků, které samozřejmě nelze započítávat - alespoň pokud se jedná o pozemky mimo chráněná území). 
* Jedná se tedy zhruba o 1/18 udávané částky.

Odpověd se  znovu vztahuje k navrhovanému rozpočtu
.
2) 	K uvedenému návrhu výdajů jen podotýkám, že v návrhu „společnosti“ jsou osobní náklady na 1 pracovníka v péči o les jsou uváděny ve výši 30 000 Kč měsíčně, v péči o nelesní plochy pak již neuvěřitelných 60 000 Kč měsíčně ! Nehledě na další  projevy neefektivnosti jako např. fakt, že na 5 dělníků jsou 2 THP apod. Pro Vaši informaci uvádím, že částka rovná  1/2 měsíčních nákladů na jednoho  dělníka  podle návrhu „„společnosti“- 30 000 Kč (a to jsou jen osobní náklady bez započtení režie, která by v tomto případě byla velmi vysoká) - stačila v roce 2000 na zajištění a provedení například výřezu 3 000 m2 keřů (trnky, šípky , hlohy), nátěru pařízků arboricidem a ekologické likvidace vyřezaného materiálu), to vše na prudkých svazích . Navíc tato cena je  včetně veškerých dalších materiálových i režijních nákladů. Jistě uznáte, že takto jsou prostředky města vynaloženy poněkud  hospodárněji. 
* Návrh „společnosti“ je dle mého názoru velmi nehospodárný a několikrát dražší než současný způsob péče o přírodní park Prokopské a Dalejské údolí.

Odpověď se opět týká rozpočtu. 

 3) Nárokovat ze státního ani obecního rozpočtu nelze žádné finanční prostředky. Ze státního rozpočtu je možno jen žádat o dotace. Ze zastupitelstvem schválených Zásad péče o zeleň jasně plyne, že žádné nárokování financí z městského rozpočtu není možné (týká se jen parkových ploch I.až IV. kategorie ). Pokoušeli jsme získat dotaci od MŽP (tato skutečnost asi není „společnosti“ známa), ale nebyla udělena. Dotace od MZe na hospodaření v lesích nepokrývá ani 1/2 skutečných nákladů na dotované práce. Dotace jsou navíc především přiznávány na vyhotovení lesních hospodářských plánů (dále jen LHP), např. dotační titul na posílení rekreačních funkcí lesa nebyl nikdy udělen. Navíc na velkou většina prováděných prací nelze dotace od MZe vůbec žádat (není zde vhodný dotační titul)
 Jak již z výše uvedeného jasně plyne (a dokazují to zkušenosti z jiných částí republiky) , péče o toto a podobná území vždy vyžaduje poměrně velké finanční zatížení místních rozpočtů, bez finanční účasti obce by bylo nutno výrazným způsobem omezit veškeré prováděné práce.

„O lesní pozemky je pečováno podle 10ti letého lesního hospodářského plánu (LHP). Lesy v Prokopském údolí jsou „lesy zvláštního určení. V praxi tento plán provádí hajný (absolvent střední lesnické školy), který je zaměstnancem správní firmy Lesy hl.m.Prahy. Skutečnost je taková, že v praxi není dostatečně zohledněno, že se jedná o vnitroměstskou zeleň, enormně zatíženou návštěvností. Dlouhodobá koncepce (je li) nebere v úvahu vysýchání Dalejského háje vlivem nevhodné stavby mokřadů (nyní sídliště Barrandov)
.
4) 	Představy „společnosti“ o realizaci a naplňování záměru LHP v lesích zvláštního určení jsou, mírně řečeno, poněkud  naivní. Příslušný lesník má zcela odpovídající úplné střední odborné vzdělání, ale zásahy plánují a v terénu vyznačují vysokoškolsky příslušně vzdělaní zaměstnanci Lesů HMP a OŽP MHMP. Lesník pak realizuje vyznačené zásahy - probírky, obnovní těžby apod. Obdobně toto platí v prořezávkových porostech, kdy jsou vždy v konkrétním  porostu dopředu určeny hlavní zásady zásahu (např. preference jednotlivých dřevin , intenzita zásahu apod.). 

„Mimoprodukční funkce lesů není dosud nadřazena funkci produkční, zejména lesů se zvýšenou funkcí krajinotvornou a lesních porostů vymezených pro zachování biologické různorodosti.“
5) 	Při plánování zásahů je prioritně zohledňována skutečnost, že se nejedná o hospodářské lesy, ale o příměstské lesy zvláštního určení, a to jak při výchovných zásazích, tak i při těžebních a následných zalesňovacích pracích (intenzita probírek, posuzování jednotlivých stromů v probírkách, umístění a velikost těžebních ploch, dřevinná skladba nových výsadeb,  počet sazenic na 1 hektar, způsob ochrany proti zvěři apod.). Při zalesňování plochy se užívají výhradně stanovištně odpovídající dřeviny, a to i přesto, že jejich hospodářské využití je nižší (například je vysazován habr, který je nesrovnatelně méně využitelný než smrk nebo borovice). Využívání většího počtu druhů dřevin pak právě směřuje k zvýšení ekostabilizačních funkcí lesa.

„Nebyla provedena pasportizace lesních pozemků (příklad Lesy hl.m.Prahy platily 7 let nájem za užívání pozemků paní Soldánové. Po 7 letech bylo zjištěno, že pozemek patří ve skutečnosti obci).“

6) 	Pasportizace lesů v majetku obce je hotova již od roku 1995 (pouze stále ještě probíhá restituce některých pozemků). Zmiňovaná smlouva s paní Soldánovou se týká přejezdu přes její pozemek do porostů, které jsou v majetku obce (dle smlouvy jí Lesy poskytují ročně 4 m3 dřeva - za používání cesty na jejím pozemku) - viz příloha č.1.   

„LHP – není dodržován lesní hospodářský plán. Stromy, které byly určeny jako výstavky, byly při těžbě pokáceny“.
7) 	LHP je zásadně dodržován. Výhrady „společnosti“  mohou  plynout z neznalosti toho , že od 1.1. 1996 dle současně platného lesního zákona č. 289/1995 Sb. jsou některá, dříve závazná ustanovení LHP,  nezávazná - např. umístění obnovních prvků, dřevinná skladba při zalesňování apod. Navíc ani dle předchozího lesního zákona č. 61/1977 Sb., o lesích, nebylo  možné určovat takové detaily v hospodaření jako jsou např. výstavky. Navíc jsou samozřejmě i dnes výstavky (v dobrém zdravotním stavu a vhodných druhů - modřín, dub apod.) v obnovních prvcích ponechávány.

„Opakovaně probíhá probírka ve vegetačním období v rozporu se zákonem.“

8) 	Žádný zákon ani vyhláška nezakazuje v lesích provádět probírky  ve vegetační době. „Společnost“ zde pravděpodobně zaměňuje kácení dřevin rostoucí mimo les, kde je doporučeno zásah přednostně provádět v době vegetačního klidu.V zimě se (kvůli nebezpečí hmyzích škůdců) provádí většinou probírky v jehličnatých porostech, mimo toto období pak v listnatých (kalamitní ohrožení hmyzími škůdci zde v zásadě nehrozí). Ubezpečuji Vás, že pokud by někdy došlo k jakémukoliv porušení lesního zákona, při současném zájmu veřejnosti o toto území by již dávno bylo zahájeno správní řízení pro porušování lesního zákona a Lesům hl.m.Prahy by jistě byla pokuta udělena. Mohu Vás ujistit, že od vzniku této příspěvkové organizace (v roce 1992) nebyla  ČIŽP ani nikým jiným žádná pokuta udělena.
 
„Ošetření lesa proti tracheomykóze bylo provedeno necitlivě a neodborně. Řezné plochy nebyly ošetřeny, zásah byl proveden ve vegetačním období, zdroje nákazy nebyly odstraněny z lesa, ani ošetřeny. Z toho vyplývá, že byl zásah nejen zbytečný, ale i kontraproduktivní. Samozřejmě i neekonomický“.

9) 	„společností“ popisovaný zásah nebyl zásahem proti tracheomykóze (ten se dělá jinak a na starých stromech - převážně dubech), „společnost“ má pravděpodobně na mysli tzv. vyvětvování porostů. Proto nebyl „zdroj nákazy“ (větve) odstraňován. Z hlediska fyziologie stromů je správné a vhodné provádět řez stromů právě ve vegetačním období (nejlépe na jeho počátku), kdy jsou stromy schopny okamžitě reagovat tvorbou tak zvaných bariérových zón (systém CODIT). Zásah samozřejmě není v krátkodobém pohledu ekonomický, ale dlouhodobě se tímto opatřením pozitivně ovlivňuje mj. přírůst, kvalita a velikost koruny, zvyšuje kvalita kmene apod. Navíc právě s ohledem na „rekreační lesy“ jsou z podstaty věci některé zásahy dělány aniž by z nich byl přímý ekonomický přínos. Ten je např. z vyšší estetiky porostů, lepší prostupnosti porostů pro rekreující se občany, ale těžko se finančně vyčíslí.
 
„Při těžbě nejsou respektovány doupné stromy“.
10) 	Doupné stromy vhodných druhů (tedy nikoli např. smrk, černá borovice, akát) jsou ponechávány, pokud nejsou u používaných cest a nemohou ohrozit např. pádem větví  procházející osoby.

„Probírka u Svatoprokopského lomu byla rovněž prováděna ve vegetačním období a navíc byla prováděna cca o 7 let později a dodnes nebylo provedeno dočištění lesa“.

11) 	K problematice časování probírky jsem se již vyjádřil v bodu 8. Pro Vaši informaci uvádím, že  LHP nijak nepředepisuje, v kterém roce z doby jeho platnosti (10 let) se má zásah provést, toto je plně věcí vlastníka pozemku a lesního odborného hospodáře. Uváděné dočištění porostů není prováděno úmyslně. Likvidací klestu dochází k ochuzování lesních stanovišť . Tento trend (ponechávání dřevní hmoty v porostech ) je plně v souladu s výsledky zkoumání odborníků jak z Lesnické fakulty, AOPK , tak i praktických pokusů dlouhodobě prováděných např. Národním parkem Podyjí . Doporučení odborníků je dokonce takové, že je vhodné ponechávat v porostech alespoň 10-15 m3 dřeva (a to včetně celých kmenů) na 1 hektar. K problematice dočišťování porostů bych chtěl ještě podotknout, že zástupci „společnosti“ při jiných příležitostech kritizovali dle jejich názoru „přílišnou péči“ o plochy přírodního parku, právě s podtextem , že je snahou OŽP MHMP udělat z přírodního parku obyčejný „městský park“ (tedy park typu centrálního parku JZM). Takže si ve svých názorech často velmi protiřečí, protože  nyní  nás opět kritizují za nečištění porostů. Toto uvádím jen jako příklad toho, že v takovéto lokalitě je názorů od veřejnosti mnoho a často právě zcela protichůdné, nelze skutečně vyhovět všem. Ubezpečuji Vás ale, že prováděné zásahy jsou odborně opodstatněné a promyšlené, i když někdy veřejností nejsou takto vnímány. 
„Na lesních pozemcích je řada skládek (př. Skládky v lese při ul.Dasnická – cca 300t na území přírodní rezervace)“.
12) Jedná se navážku převážně z hlíny. Podotýkám, že zástupce „společnosti“ pan Matoušek již  v červnu t.r. na jednání s MČ Praha 5 v zápisu (příloha č. 2 ) písemně souhlasil s návrhem Lesů HMP, že skládka země bude ponechána, vyřežou se keře a plocha se zalesní, také budou instalovány zábrany proti parkování aut. Vše bylo provedeno v roce 2000,   zalesnění bude realizováno letos na jaře.

"Celá řada nepovolených staveb na lesních pozemcích – zaměstnanci Lesů hl.m.Prahy si jich nevšimli?“.
13) 	Jak jistě uznáte, tato výhrada je velmi obecná. Jediná nalezená  černá stavba byla již v roce 1997 ohlášena stavebnímu úřadu Prahy 5 (viz příloha č. 3  ). Navíc si dovolím podotknout, že „společnost“ sama může podávat podněty stavebnímu úřadu, který jediný je kompetentní nařídit odstranění nepovolené stavby. Takto by „společnost“ mohla přírodnímu parku pomoci více, než jen kritizováním jiných.

„Za 10 let zaměstnanci Lesů hl.m.Prahy nebyli schopni zabezpečit nebezpečné otvory po bývalé kanalizaci na louce o kterou pečují“.
14 ) Zmiňované otvory v louce (po kanalizaci bez známého vlastníka nebo uživatele) jsou již dávno zasypané a betonové skruže odstraněné.

"Vedení Lesů není schopné rozlišit Obvodní úřad MČ Prahy 5 od nevládní neziskové organizace (můžeme doložit)“.

15) 	Jak jistě pane starosto sám uznáte, tato výtka je natolik absurdní a zcela mimo řešenou problematiku, že se jí nemíním ani věnovat.

„“Omylem“ došlo k výsadbě dubů namísto buků“.
16) K problematice druhové skladby výsadeb jsem se již vyjadřoval v bodu 7. Pro Vaši informaci uvádím, že před výsadbou je každoročně OŽP MHMP a vedením Lesů HMP odsouhlasován zalesňovací projekt na každou jednotlivou plochu, včetně dřevinné skladby, která se určuje zcela individuálně, na základě půdních, světelných, hydrologických a jiných podmínek.

17) 	Mohu Vás ubezpečit, že přírodnímu parku Prokopské a Dalejské údolí je věnována skutečná péče jak ze strany OŽP MHMP, tak i ze strany Lesů hl.m.Prahy a dalších subjektů, provádějící zde zásahy. Jedná se zejména o různá občanská sdružení (např. Evans) i organizace ochránců přírody - např.několik základních organizací ČSOP, SOPK i některé fyzické osoby. Tyto subjekty na základě smluv provádějí zejména zásahy ve zvláště chráněných územích na území přírodního parku - zejména přírodní rezervace Prokopské údolí, přírodní památka Ctirad a další. Doufám, že všechny do této chvíle  uvedené údaje a fakta Vás  přesvědčily o tom, že o území  je v současné době  pečováno jako o celek a pod dozorem odborníků. 
Pozemky v soukromém vlastnictví mimo ZCHÚ je problematické, ba nemožné  obhospodařovat z peněz města. Na část soukromých lesních pozemků jsou uzavřeny smlouvy na provádění rekreačních prací  (z peněz obce). Část vlastníků s uzavřením smluv nesouhlasila, na těchto pozemcích tedy hospodaří sami jejich  vlastníci. Vlastníci mimo ZCHÚ nejsou povinni strpět údržbu svých pozemků, navíc žádný právní předpis takovouto povinnost neukládá obcím ani orgánům ochrany přírody.

18) 	Pro Vaši informaci podotýkám, že „společnost“ sídlí v objektu Prahy 5 (nájem za symbolickou cenu), přestože žádné reálné  práci v Prokopském údolí neprovádí. Navíc pan Matoušek ani další nám známí členové „společnosti“ ani například nepožádali o ustanovení za stráž přírody, aby mohli prakticky pomáhat při ochraně přírodního parku. Dle mých zkušeností se jejich dosavadní zájem převážně orientoval na soustavné kritizování práce druhých bez toho, že by sami aktivně působili v dané oblasti. Co se týká odbornosti členů „společnosti“, do současné doby jsou mi jmenovitě známi pouze 4 členové (z nichž se především angažují manžele Matouškovi) a ani jeden z nich není odborně (v oblasti ochrany přírody a ekologie vůbec) erudován. Pokud máte jiné informace, budu rád, pokud mi je poskytnete.

„Chybí koncepce ochrany a rozvoje území“.
19) 	Koncepce ochrany a rozvoje je dána především schváleným územním plánem a také jednotlivými právními předpisy z oblasti ochrany přírody, lesa, vody atd. Pro všechna zvláště chráněná území ležící v přírodním parku nechal OŽP MHMP zpracovat plány péče. V souladu s platnými právními předpisy. V nich navržený management  se realizuje zadáváním jednotlivých prací - a to především občanským sdružením a organizacím ČSOP.

„Není provedena pasportizace pozemků“.
20) 	K problematice pasportizace jsem se již vyjadřoval v bodě 6. Pasportizace  je zpracována již v roce 1995 a je průběžně udržována a aktualizována (stále ještě pokračující restituce pozemků). 

„Nejsou fyzicky vyznačeny hranice p.p.“.
21) 	V  roce 2000 bylo provedeno nové pruhové značení hranic PR Prokopské údolí včetně instalace nových tabulí se státním znakem. Značení hranic přírodního  parku je věcí městských částí (vyhl.č7/1993 Sb. HMP o zřízení přír. parku Prokopské a Dalejské údolí). Revize značení dalších ZCHÚ (mimo národní přírodní památky, které má ve správě AOPK) bude postupně prováděno . Vzhledem morfologii terénu, průběhu vyhlášených hranic ZCHÚ  a přírodním podmínkám není nové značení v této oblasti jednoduchou záležitostí na rozdíl od jiných území, kde značení probíhá např. lesními porosty, po cestách apod. 

Není funkční cestní síť“.
22) 	Tato výtka je dosti paradoxní, protože při záměru  doplnit cestní síť jsme v roce 1999  a 2000 narazili na prudký odpor právě „společnosti“, jejich zástupci ovšem  nikdy nepřišli s vlastními návrhy trasování nových cest. Připomínám také, že problém s realizací nových cest  v Prokopském údolí se netýkal území Vaší MČ, ale území v Praze 5. Komise životního prostředí Vaší MČ také již v létě loňského roku odsouhlasila záměr OŽP MHMP na úpravu cesty v oblasti pod Velkou Ohradou . Rovněž tak komise ŽP MČ Praha 5 odsouhlasila záměr na vybudování cesty na území jejich městské části. Věřím tedy, že se obě zmíněné cesty stihnou realizovat  ještě v tomto roce ke spokojenosti a k užitku občanů. Navíc vloni vybudovaná „údolní“ trasa je velmi kladně přijímána nejen laickou, ale i odbornou veřejností.

„Nedodržuje se stavební uzávěra“.
23) 	Stavební uzávěra ve smyslu článku 2, odst. 2 vyhlášky č. 7/1993 Sb. HMP o zřízení přír. parku Prokopské a Dalejské údolí, je dodržována. Řízení ve smyslu čl. 2 odst. 2, písm. a) , bod 2 jsou vedena podle §12 zák. 114/1992 Sb. 

„Pokračuje rušící těžba v lomu, zavážení opuštěných lomů odpadky“.
24) 	Toto je věcí bánského úřadu a báňského zákona (ložiska byla určena - vyhrazena -  před rokem 1989). 

„Péče o pozemky mimo lesní plochy je chaotická“.
25) 	Pozemky mimo les a mimo chráněná území jsou převážně pole, kde se normálně zemědělsky hospodaří (soukromí zemědělci a Pražská agrární společnost). Abych mohl seriozně na toto téma reagovat, musela by být  „chaotická péče“ blíže vysvětlena. Takto to má jen proklamativní  význam a nemůže snad ani být myšlena vážně.

„Péče o lesní plochy neodpovídá potřebám p.p. a často není dodržován LHP (výstavky, tracheomykóza, věšáky)“.
26) 	K této obecné výtce jsem se již konkrétněji vyjadřoval  například v bodech  4,5,7,9, 10,11. Jinak Vás mohu ubezpečit, že „společností“ zmiňovaná problematika tracheomykózy a tzv.věšáků není v žádném případě věcí LHP, který skutečně řeší zcela jinou problematiku, a to je především lesní hospodářské plánování.

„Péče o vodní toky je chaotická“.
27) 	Abych mohl seriozně na toto téma reagovat, muselo by být alespoň trochu přiblíženo, v čem spočívá  „chaotická péče“ o vodní toky. Takto to má opět jen proklamativní charakter. Pro Vaši informaci dodávám, že  vodní toky na území přírodního má na starosti středisko Vodní toky organizace Lesy hl.m.Prahy - a to konkrétně jeden  mistr, který zajišťuje běžnou údržbu vodních toků (např. odstraňování překážek z vodního toku, likvidace skládek z břehů  apod. Práce většího rozsahu jsou prováděny na základě projektů po jejich odsouhlasení příslušnými orgány. Navíc vodní toky v Prokopském a Dalejském údolí jsou převážně  přírodní vodní toky s přirozenými břehy kde není naopak ani žádoucí provádět příliš mnoho prací například  opevňování břehů apod. Jde o to , najít kompromis mezi zcela přírodním tokem na straně jedné, a na straně druhé zohlednit skutečnost, že se jedná o toky, jejichž horní části a prameniště jsou v zastavěné části města, popřípadě jsou do nich v horní části zaústěny dešťové kanalizace, takže jejich průtoky za sucha a za dešťů jsou velmi  odlišné a z tohoto pohledu nepřirozené.

„Nebyl upraven zvláštní režim pro činnost podnikatelů (služby, železnice, TSK, vodovody a kanalizace, práce v lomu)„.
28) 	Zájmy hájené čl. 3 vyhlášky 7/1993 Sb. HMP o zřízení přír. parku Prokopské a Dalejské údolí se řídí zněním § 66 zák. č. 114/1992 Sb. Tento zákon je právní předpis vyšší právní síly, než uvedená vyhláška.

„Přímo na území přírodní rezervace na lesních pozemcích v majetku obce vznikla skládka cca 300t.“.
K tomuto tématu jsem se vyjadřoval již v bodě 12.

„Vzniká řada nových skládek“.
30) 	Nově vznikající skládky (pokud jsou na lesních pozemcích obce nebo ve zvláště chráněných územích) jsou průběžně likvidovány. Mohu Vás ubezpečit, že jsem si vědom toho, že problém skládek je skutečně velmi závažný, v posledních letech se  chování občanů a celá situace v této oblasti spíše zhoršuje. V této souvislosti si dovoluji požádat Vás a  pracovníky Vašeho úřadu, abyste ještě více apelovali na občany Vaší městské části, aby likvidace odpadu a odpadků byla prováděna legálním způsobem, nikoli jejich vyklopením na první volné místo v krajině. Náklady na likvidaci takto vzniklých černých skládek jsou totiž potom  dosti vysoké a takto vynaložené finance nemohou být využity jiným smysluplnějším způsobem.

„Stavební památky včetně prvků drobné architektury jsou ponechány svému osudu“.
31) 	Toto je plně věcí vlastníka staveb a stavebních úřadů,  v určitých případech může orgán památkové péče (odbor památkové péče) nařídit vlastníku řádnou péči.

„V přímém rozporu s posláním p.p. je provoz kompostárny v Jinonicích“.
32) 	Zmiňovaná kompostárna leží mimo přírodní park, 

„Každoroční posekání jedinečného porostu chráněné rostliny (Scutellaria altissima) firmou TSK…“
34) 	Rostlina Scutellaria altissima, není chráněný druh ve smyslu zákona 114/1992 Sb.,  je to zavlečený druh ze Slovenska, na území přírodního parku v botanicky hodnotných partiích  je tedy nežádoucí, takže na jejím každoročním posekání (prováděné v rámci sekání podél komunikací) nevidím skutečně nic negativního.

„Zavážení polní cesty při hranici p.p. domovním odpadem provádí Pražské služby“.
35) 	Pokuty za tento a podobné přestupky jsou věcí jednotlivých městských částí, nikoli OŽP MHMP.

„Poničení povrchu přírodní rezervace v rozsahu cca 3100 čtverečních metrů v jejich nejcennějších partiích při stavbě cestní sítě (Dívčí Hrady)“.
36) 	K tomuto tématu jsem se již částečně vyjádřil v bodě 22. Dále si dovoluji podotknout, že v tomto případě se jedná o zásadní spor mezi aktivní ochranou cenných lokalit (zvolenou OŽP MHMP) a pasivní ochranou (zastávanou „společností“). Vybudováním cest širokých 1,5-2,5 metru s přírodním povrchem se dle našeho názoru zabránilo plošné devastaci  stepních lokalit. Pro Vaši informaci uvádím, že správnost a smysluplnost aktivní ochrany potvrdilo mj. i Ministerstvo životního prostředí. Ve svém rozhodnutí ze dne 18.8.2000 v rámci odvolání právě „společnosti“ mj. uvádí: (jde o) „..... zájem ochrany přírody, ..... zejména pokud jde o devastaci půdního krytu a porostů, protože dosavadní neusměrněný pohyb návštěvníků má podstatně horší vliv na dané území“. Tolik tedy pro dokreslení situace.

„Poslední necitlivý zásah přímo v přírodní rezervaci – poničení povrchu přírodní rezervace při neregulované pastvě – podporované Hlavním městem Prahou (grant) za asistence OŽP. Tato činnost nebyla podložena řádným projektem“..
37) 	Pastva byla samozřejmě regulována, probíhala mj. v souladu s plánem péče a tvrzení o poničení povrchu není pravdivé. Vypásané plochy jsou  monitorovány botaniky z AOPK a Přírodovědecké fakulty UK, před pastvou bylo vše (včetně intenzity pastvy ) konzultováno s Botanickým ústavem ČAV a s Výzkumným ústavem živočišné výroby Uhříněves. Naopak z jiného dopisu „společnosti“ (příloha č. 4 )  vyplývá jejich absolutní  neznalost základních principů vypásání botanicky hodnotných lokalit, například jen to, že  samozřejmě součástí pastvy je spásání i vzácných druhů rostlin, které tímto nejsou nijak ohroženy. Pastva byla v rámci chráněných území prováděna v cca 15  lokalitách a nikde nebyla předmětem kritiky , a to jak ze strany skutečných odborníků, tak ze strany veřejnosti.  Pro dokreslení absurdity celého „problému“ s pastvou připomínám, že pan Matoušek osobně několikrát velmi nevybíravým způsobem  napadal pracovníky provádějící pastvu (většinou studenti přírodovědecké fakulty) z  ZO ČSOP „Mejto“ , došlo zde i k opakovanému ničení jejich osobních věcí neznámým pachatelem apod. 

	Vážený pane starosto, pokusil jsem se jen v krátkosti reagovat na konkrétní výtky „společnosti“ Ubezpečuji Vás, že z jak strany mé i Rady HMP, tak i OŽP MHMP je snaha pracovat na ochraně i rozvoji tak cenného území , jako je přírodní park Prokopské a Dalejské údolí. Jsem pevně přesvědčen, že současný způsob péče o toto území je odborně i organizačně na odpovídající úrovni a odpovídá též finančním možnostem města a že návrh „společnosti“  je v tomto kontraproduktivní a ve své podstatě i velmi neekonomický a neodborný.
	Věřím, že ve spolupráci s Vámi i vaší městskou částí budeme i nadále pracovat na udržení a rozvoji přírodních hodnot přírodního parku Prokopské a Dalejské údolí.

	 S pozdravem

	Ing. Kateřina V a c u l o v á
	ředitelka odboru